Flere unge jenter får ADHD
![ung jente foran pc](/sites/default/files/styles/large/public/2023-09/NTB_kV4y1a9Yw6E.jpg?itok=HbDpHSsl)
De siste årene har det vært en økning i ADHD-diagnoser i Norge, og særlig blant tenåringsjenter, ifølge Folkehelseinstituttet.
Fra 2020 til 2022 har ADHD-diagnoser i spesialisthelsetjenesten blant barn og unge økt hos begge kjønn, viser FHI-tall.
Det står i kontrast til den relativt stabile utviklingen i de ti årene før.
Hjemmeskole kan være årsak
Mellom 2019 og 2022 har andelen jenter og unge kvinner med ADHD-diagnose gått fra 1,5 prosent til 3,1 prosent hos jenter fra 16 til 19 år, og 1 prosent til 2,2 prosent blant jenter fra 20 til 24 år.
– Én mulig forklaring er at ADHD-symptomer ble mer synlige for familien når barna tilbrakte mer tid hjemme. Det kan også være at hjemmeskole foran en skjerm ble særlig utfordrende for barn med ADHD, sier avdelingsdirektør Heidi Aase i FHI.
For lite kunnskap om jenter og ADHD
Hun tror også en del jenter med ADHD har «gått under radaren» fordi de har ulike symptomer enn gutter.
– Kunnskap om ADHD hos jenter er økende, og dette kan også ha bidratt til at flere jenter enn tidligere nå får diagnosen, sier Aase.
Mer psykiske lidelser under pandemien
FHI skriver også at andelen barn og unge diagnostisert med en psykisk lidelse har økt over de siste ti årene.
Økningen har vært spesielt stor blant jenter og kvinner i alderen 12–24 år.
– Vi vet ikke årsakene til økningen, men det er mulig at bortfallet av rutiner og «en vanlig hverdag» har spilt spesielt negativt inn på symptomer på spiseforstyrrelser. Når samfunnet stengte ned kan det ha vært mindre positive distraksjoner, hvilket muligens har ledet til større fokus på egen kropp, spising og trening, sier seniorforsker Lasse Bang i avdeling for barns helse og utvikling ved Folkehelseinstituttet.
0 Kommentarer