![fakta screening.jpg (Kampanje 206)](https://sykepleien.no/sites/default/files/styles/legacy_image/public/legacy_images/inline/1037259.jpg?itok=BshWvZ24)
Men det å fjerne forstadier til slik kreft kan ha bivirkninger.
De fleste som får fjernet forstadier, ville aldri fått kreft. 3 000
kvinner opereres hvert år. Inngrepet er lite, men gir økt risiko
for seinabort og prematur fødsel i seinere svangerskap.
I et intervju med NRK i april påpekte Kristiansen at kvinner
ikke blir informert om at screeningen kan ha alvorlige
bivirkninger. Kreftregisteret, som står bak screeningen, avviste
kritikken. Men i september oppdaterte de sin nettside med
informasjon om fordeler og ulemper med screening. Blant annet at
inngrepet kan påvirke utfallet av seinere svangerskap. Det mener
Kristiansen er et stort framskritt.
– Informasjonen er blitt mer balansert, sier han.
Valg
Kristiansen understreker at han ikke er mot screeningen mot
livmorhalskreft. Det han stiller spørsmål ved er informasjonen som
gis til kvinnene. Hans poeng er at kvinner har ulike verdier. Og at
mulige bivirkninger er noe de må informeres om og tenke gjennom før
de lar seg screene.
– Går man inn for screening, må man vite at man kommer til å
behandle noen unødig, sier han.
– Og det synes jeg det er rimelig å informere om. Kvinner vil
verdsette mulige utfall ulikt. For de fleste vil det være rasjonelt
å takke ja til screening, men for noen vil det være rasjonelt å
takke nei, mener han.
– Livmorhalskreft er en sjelden sykdom, og for noen kan det være
riktig å ta risikoen ved ikke å screene seg fordi det aller
viktigste for dem er å få barn. Jeg synes ikke det er opp til
leger, eksperter eller helsemyndigheter å mene at det er gode eller
dårlige valg.
Uhørt
Han legger ikke skjul på at mange er uenige med ham.
– Noen mener det er helt uhørt å informere før forstadiene er
oppdaget og kvinnene har fått tilbud om behandling. Argumentet er
at man ved å informere vil skremme kvinner fra å screene seg. Mens
jeg altså mener kvinnene har rett til informasjon. Det er også en
rettighet de har etter Pasientrettighetsloven.
– Hvorfor tror du kvinnene får mer informasjon nå?
– I gode stunder tenker jeg at det er på grunn av kritikken jeg
har reist, sier han og smiler.
– Men medbestemmelse er veldig i tiden. Et av kriteriene for
pasientkvalitet er at pasienten får være med å ta beslutningen.
Liten interesse
Kristiansen er overrasket over at hans syn har vakt motbør.
– Det jeg sier om verdisyn er gammelt nytt. Jeg er forundret
over hvor liten oppmerksomhet det er rundt problemene ved å bruke
uspesifikke tester på en sjelden sykdom. Men dette kan kanskje
overføres til hele medisinen. Vi har en veldig tro på det vi driver
med, og underkommuniserer når det er sviktende evidens og uønskete
bivirkninger.
– Vet vi nok om hvordan kvinner opplever screeningen?
– Nei, og jeg opplever heller ikke at det er mye interesse for
det. Jeg var nylig på en kongress som handlet om spørsmål knyttet
til blant annet livmorhalskreft. Jeg telte opp abstraktene. Det var
rundt 1 000. Maksimum ti dreide seg om noe annet enn reint
biologiske og kjemiske spørsmål, sier Ivar Sønbø Kristiansen.
Fakta:
Flere får livmorhalskreft i Norge, og øker mest blant unge
kvinner under 40. Det viser tall fra Kreftregisteret.
Det er usikkert om økningen skyldes naturlige variasjoner, men
Kreftregisteret frykter en økning blant unge kvinner. Det er også
de som oftest unnlater å ta celleprøve som anbefalt.
0 Kommentarer