Nekter å styres av privat sektor
![](/sites/default/files/styles/large/public/legacy_images/308459.gen-ext.jpg?itok=OWy5rZ6c)
LO, NHO og finansministeren ber arbeidstakere innstille seg på moderate lønnstillegg de neste årene.
Unio-leder Anders Folkestad nekter å godta et lønnsdiktat fra industrien ved årets hovedtariffoppgjør.
Forpostfektningene til vårens hovedtariffoppgjør har holdt på et par måneder allerede. Ikke så mye konkret er kommet fra partene, men regjeringen har ett klart budskap: I år krever den økonomiske situasjonen moderasjon i det forestående tariffoppgjøret.
- Unio ser de mørke skyene på velferdshimmelen. Vi ser at den økonomiske situasjonen i konkurranseutsatt industri er vanskelig, og at det vil bli mindre lønnsvekst enn tilfellet har vært de siste oppgjørene. Men regjeringen er nok litt tidlig ute med sin innstrammingsmedisin. Vi kommer ikke utenom at det først skal forhandles, sier Unio-leder Anders Folkestad.
Frontfagsmodellen
Unio-lederen sikter blant annet til Soria Moria II, hvor regjeringen understreker behovet for å sikre en konkurransedyktig privat sektor.
"For å møte konkurransen kan ikke norske bedrifter over tid ha en sterkere kostnadsvekst enn hos våre handelspartnere". Videre heter det i regjeringserklæringen: "En koordinert lønnsdannelse, der tariffområdene i konkurranseutsatt sektor forhandler først, skal bidra til at lønnsutviklingen holdes innenfor rammer som sikrer en tilstrekkelig størrelse på konkurranseutsatt virksomhet over tid."
Andre er mer konkrete.
- LO er innstilt på å bidra med lavere lønnsvekst de neste årene, sier LO-leder Roar Flåthen.
- Det er den beste medisinen for å sikre utsatte arbeidsplasser i konkurranseutsatt industri.
Folkestad mener den økonomiske situasjonen gjør at utgangspunktet fort blir frontfagsorientert.
- Unio er ikke prinsipielt mot frontfagsmodellen som system, men sier nei når enkelte mener at resultatet av forhandlingene i privat sektor også bør bli resultatet i offentlig sektor, selv om det utvilsomt vil gi et signal.
Inntektspolitisk samarbeid
I et forsøk på å få til lønnsmoderasjon ved årets oppgjør har regjeringen invitert til et bredt inntektspolitisk samarbeid med partene i arbeidslivet. Målet er et nytt solidaritetsalternativ.
Solidaritetsalternativet ble første gang lansert i 1992 etter at et utvalg hadde utredet hva som kunne gjøres for å få ned arbeidsledigheten. Stram finanspolitikk og moderate lønnsoppgjør var utvalgets svar på utfordringene.
Nå ønsker finansminister Sigbjørn Johnsen en reprise:
- Når industrien igjen er i krise, velferdssamfunnet står overfor store utfordringer og minst 500 000 arbeidstakere står utenfor arbeidslivet, er medisinen den samme.
- Unio stiller mer enn gjerne opp. Men det er ikke snakk om noen blåkopi av 90-tallets modell for inntektspolitisk samarbeid. Det er viktig å ha en konkurransesterk industri, men det er også andre sektorer som trenger å styrkes. Ikke minst gjelder det å sikre rekrutteringen til offentlig sektor, sier Folkestad.
Likelønn
Menn tjener i gjennomsnitt 15 prosent mer enn kvinner. Det provoserer mange. Og det vil garantert bli et sentralt tema også i årets hovedoppgjør.
- Ingen forventer, heller ikke Unio, at likelønnsproblematikken lar seg løse i ett enkelt tariffoppgjør. Men vi forventer at man i 2010-oppgjøret ser tydelige tegn på at man tar likelønn på alvor og er villig til å gjøre noe med det, sier Folkestad.
I Soria Moria II understreker regjeringen at den ser på likelønn og utjevning av lønnsforskjeller som et viktig mål, men overlater til partene i arbeidslivet å gjøre noe med det: "For å oppnå resultater på dette området må partene i arbeidslivet komme til enighet om hvilke yrkesgrupper som skal prioriteres, og det må være enighet om at nye relative lønnsforhold ikke skal utløse kompensasjonskrav fra andre grupper." Hvis partene blir enige "er regjeringen innstilt på å gå inn i en nærmere dialog om likelønnsspørsmålet allerede i forbindelse med tariffoppgjøret 2010".
- Regjeringserklæringen er vag på dette punktet, men den viser at det finnes penger hvis man vil. Om pengene kommer i selve oppgjøret eller i etterkant er ikke avgjørende. Men likelønnsspørsmålet løses ikke gjennom intern omfordeling i den enkelte sektor. Her er det snakk om privat kontra offentlig sektor, kvinnedominert kontra mannsdominerte sektorer og arbeidstakere som har investert i utdanning, påpeker Folkestad.
Forhandlingsansvarlig i Fagforbundet, Jan Helge Gulbrandsen, er helt uenig:
- Likelønn handler ikke om de såkalte utdanningsgruppene i offentlig sektor. Det er mange lavlønnsgrupper som har behov for likelønn, Lik lønn mellom kvinner og menn lar seg ikke løse ved å satse på en yrkesgruppe.
Likelønnspott
Det er ikke bare ulike syn på likelønn, men i høyeste grad også på hvilke tiltak som bør settes i verk.
Forbundsleder Arne Bakke i Fellesforbundet avviser en likelønnspott, slik Likelønnskommisjonen foreslo, som tull.
- Det vil bli spist opp i løpet av 14 dager, uttaler han til Dagbladet.
- Dette sier mye om tankegangen i privat sektor. I gode tider er det ok at privat sektor lønnsmessig springer fra offentlig sektor. I dårlige tider derimot forventer privat sektor at offentlig sektor viser moderasjon og solidaritet. Unio godtar ikke dette dobbeltspillet. Hvor er politikken? Hvor lenge skal man straffe dem som investerer i utdanning? spør Anders Folkestad.
Unio-lederen kan imidlertid ikke regne med drahjelp fra Fagforbundet:
- Skal vi få gjort noe med lønnsforskjellene her i landet, må vi begynne med å løfte de som er nederst på stigen, var Jan Davidsen sitt budskap på Fagforbundets landsmøte tidligere i vinter.
0 Kommentarer