Reservasjon på høring
![](/sites/default/files/styles/large/public/legacy_images/1406226.jpg?itok=0Y04hwrW)
Regjeringen har sendt ut lovforslaget som vil gi fastleger mulighet til å reservere seg mot å henvise til abort.
– Forslaget bryter med vårt ansvar som helsepersonell, sier Eli Gunhild By.
By er grunnleggende uenig i at leger skal få denne muligheten.
– Vi skal behandle alle pasienter, sier hun, som er forbundsleder i Norsk Sykepleierforbund (NSF).
- Vi har et overordnet, etisk ansvar for å behandle alle likt.
Åpenhet
Tone Wilhelmsen Trøen, sykepleier og fraksjonsleder for Høyre i helse- og omsorgskomiteen, ser annerledes på det.
– Frem til nå har det vært en skjult praksis, der man ikke har hatt oversikt over hvilke leger som reserverer seg eller som gjennomfører samtaler om abort med store samvittighetskvaler, sier hun.
– Forslaget vil ivareta full åpenhet og sikre at kvinner kan føle seg trygge på at de ikke møter en lege med sterke motforestillinger mot abort.
Sårbare
By ser poenget, men understreker:
– Det som har kommet fram, er at leger har tatt seg friheten til også å reservere seg mot også å skrive ut p-piller og sette inn spiral. Dette går ut over kvinner i sårbare situasjoner. Jeg tenker særlig på de unge kvinnene, som kanskje ikke har så mange å snakke med. Det er uheldig at de risikerer å møte en lege som ikke vil hjelpe dem.
Hun mener det er helsepersonells plikt å behandle pasienten uavhengig av trosretning og diagnose.
– Derfor strider det mot våre retningslinjer som sykepleier at leger skal få mulighet til å reservere seg.
Etikk
Trøen sier hun ble litt overrasket over at NSF tok avstand fra reservasjonsmulighet allerede før regjeringen la frem sin skisse til forslag.
– Er det noe jeg lærte på sykepleierutdanningen, var det hvor viktig det er å reflektere over etiske spørsmål, og det mener jeg det må være rom for i samfunnet også. Med å åpne for reservasjonsmulighet ivaretar vi både kvinnene og legene med samvittighetskvaler.
– Bør ikke helsepersonell sette personlige overbevisninger til side i møte med pasienten?
– Jeg er enig i grunntanken, men i praksis er det vanlig å bruke kolleger i situasjoner man selv opplever som vanskelige. Jeg opplever også at det er stor forståelse for at man skal ta hensyn til overbevisninger knyttet til spørsmål om liv og død, sier hun.
Trøen mener det i dag, der flere aborter utføres medikamentelt, er grunn til å spørre om det å henvise og samtale om abort som mulighet er en like stor del av abortprosessen som å skrive ut medikamentet.
Løsninger
Et argument i debatten har vært at barn under 18 ikke selv velger fastlege. Ifølge lovforslaget vil jenter mellom 14 og 16 år, som står på listen til en lege som reserverer seg, selv få bestemme hvilken fastlege de vil ha.
– Hvor mange barn er det som planlegger for en eventuell abort?
– Jeg tror en løsning er å bygge ut helsesøstertilbudet, sier Trøen.
Mange unge er vant til å gå til helsesøster, og de har bred kompetanse for å møte både jenter – og gutter – som trenger råd og veiledning også i så vanskelige situasjoner.
– En annen løsning ville være å si at leger som ikke vil henvise til abort må finne seg en ny jobb?
– Jeg vil understreke at vi snakker om en mulighet for å reservere seg, ikke en rett. Å henvise til abort er ingen stor del av jobben til en fastlege. Jeg synes heller vi skal finne løsninger som både sikrer kvinnens rettigheter og skaper større åpenhet, sier Trøen.
– Fram til nå har legene selv fått bestemme om de vil reservere seg eller ikke. Fortsetter vi å lukke øynene, vil dette bare fortsette.
Les mer:
0 Kommentarer